17.09.2009.
U prvih šest mjeseci samo 900 mil. eura stranih ulaganja
U razdoblju od siječnja prošle godine do kraja ožujka ove godine udio ulaganja u prerađivačku industriju u ukupnim greenfield investicijama iznosi tek 14 posto
U prošloj godini u Hrvatsku je izravno iz inozemstva, prema podacima Hrvatske narodne banke, uloženo 3,33 milijarde eura (4,3 mlrd dolara), što je za 9,19 posto manje nego u 2007. godini.
Najvećim dijelom riječ je o vlasničkim ulaganjima u iznosu od 2,15 milijardi eura (64,62 posto ukupnih ulaganja), kroz zadržanu dobit uloženo je 496 milijuna eura (14,89 posto), dok na ostale transakcije, većinom dužničke transakcije između vlasnički povezanih poduzeća, otpada 682 milijuna eura (20,48 posto).
U prvom tromjesečju ove godine kroz izravna strana ulaganja stiglo je 399 milijuna eura. Podaci za prvih šest mjeseci još nisu do kraja obrađeni, ali prema neslužbenim preliminarnim podacima riječ je o iznosu od oko 900 milijuna eura, rekao je Alen Škudar iz Direkcije za statistiku HNB-a na konferencija za novinare održanoj u Agenciji za promicanje izvoza i ulaganja.
S obzirom na okolnosti na financijskom tržištu, 2008. bila je ipak relativno zadovoljavajuće godina, ocjenio je Škudar, dok je za ovu godinu rekao da je opći je osjećaj da će biti lošija od prethodne, uz ogradu da se HNB se na bavi procjenama, nego evidencijom dosadašnjih ulaganja.
Najveći problem kod stranih ulaganja je da se njihova struktura prema vrsti ulaganja nije znatno promijenila. I dalje dominiraju preuzimanja postojećih poduzeća u odnosu na ulaganja u novoosnovana poduzeća.
U strukturi prema djelatnosti dominira financijsko posredovanje koje zajedno sa trgovinom i telekomunikacijama čini 59 posto ukupnih izravnih ulaganja u razdoblju od 1993. do kraja prvog tromjesečja ove godine.
Na ulaganja u prerađivačku industriju u navedenom razdoblju otpada 27 posto, ali upozoravajuće je da udjel te industrije u izravnim stranim ulaganjima pada.
U razdoblju od 1. siječnja prošle godine do 1. travnja ove godine udjel ulaganja u prerađivačku industriju u novim (greenfield) investicijama iznosi tek 14 posto. Na financijsko posredovanja otpada 37,8 posto, na trgovinu 17,6 posto, a na vađenje nafte i zemnog plina 15,6 posto.
|
Ako se izravna strana ulaganja promatraju kroz apsolutni iznos, Hrvatska s 4,3 miliajrde dolara predvodi regiju Jugoistočne Europe. Slijedi Srbija sa 2,9 miliajrdi dolara i BiH s milijardom. Među zemljama istočne Europe Hrvatska je osma, a na vrhu su Poljska sa 16 milijardi dolara i Rumunjska s 13 milijardi.
Situacija je za Hrvatsku nešto povoljnija ako se promatraju izravna strana ulaganja po glavi stanovnika: s uloženih 750 eura u prošloj godini Hrvatska je treća među tranzicisjkim zemljama, iza Estonije s 1.019 eura i Bugarske s uloženih 811 eura per capita.
Ako se promatraju ukupna izravna strana ulaganja po glavi stanovnika u razdoblju od 1993. do 2008. godine, Hrvatska je s uloženih 4.738 eura četvrta, iza Estonije(8.695 eura), Češke (6.834 eura) i Mađarske (5.587 eura).
U odnosu na prošlu godinu pretekli smo Slovačku (4.490 eura), dok je zaostatak za Mađarskom znatno smanjen, rekao je Škudar. (Bankamagazin)
|
|
![](http://www.stara.suvremena.hr/img/crt_razmak2.jpg) |
|